Jak se co dělá
Slepičí trus jako hnojivo
![Slepice - dárkyně výborného hnojiva](/images/stories/Jak_se_co_dela3/thumbnails/thumb_19.1.jpg)
Obsahuje průměrně: 15 % dusíku, 15 % kyseliny fosorečné, 8 % draslíku a 20 % vápna.
K rostlinám můžeme slepičí trus přidávat na podzim, smíchaný s kompostem. Přes zimu se rozloží a podporuje značně vývin užitečných půdních bakterií. Jinak je lépe, dáme-li slepičí trus vůbec jen do kompostu, pokud možno rozmělněný. Takový kompost má pak velkou cenu a zelenina po něm má znamenitou chuť.
Také můžeme slepičí (i holubí) trus usušit, rozmělnit (utlouci), kolem rostlin nasypat (slabě) a zakopat. Působí velmi dobře. V takovém stavu je vhodný také ke květinám do květináčů.
A konečně se může používat v tekutém stavu. Trus se nasype do sudu, zředí vodou 1:1 a nechá asi 14 dní kvasit. Zkvašenou hmotu pak přidáváme do zálivky (přibližně 1 díl na 10 dílů vody). Zkvašený slepičí trus je opravdu třeba ředit, jinak bychom rostliny spálili. Po týdnu můžeme opět hnojení opakovat. Používáme je nejen na okurky, rajčata, papriky, květák, jahody, maliny, borůvky ale i muškáty, begonie, azalky, rododendrony, lilie apod. Pouze cibule a luštěniny (hrách, fazole) se tímto trusem hnojit nesmí.
![Slepice](/images/stories/Jak_se_co_dela3/thumbnails/thumb_021642.jpg)
Zdroj: Josef Vaněk. Ústřední věstník Společnosti přátel zahrady a jiných zahrádkářských spolků. 13/1936